Miina Sillanpään Säätiön toimitusjohtaja Eija Sorvari pohtii blogikirjoituksessa, mistä hyvä ja merkityksellinen vanhuus muodostuu.
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598c481_667d78478545ea01e0a98cf3_Kakkua-kukkia-musiikkia-350-kirkas.jpeg)
Luin Mia Kankimäen palkitun teoksen Asioita, jotka saavat sydämen lyömään nopeammin. Kirjassa tutkimusmatkaillaan Japanissa listaten asioita, jotka ihastuttavat, vihastuttavat tai kummastuttavat. Työni kautta Japani näyttäytyy maana, joka jakaa Suomen kanssa samanlaiset haasteet väestön ikääntymisestä. Monenlaisia asioita listaava Kankimäen kirja sai minut ajattelemaan asioita, jotka edistäisivät hyvää vanhuutta. Oma listani Asioista, jotka edistävät hyvää vanhuutta voisi näyttää tältä:
Hyvä, laadukas hoiva
Tämän vuoden alkupuoliskolla havahduimme siihen, että hoivapalvelujen laatu Suomessa on paikoin tavattoman huono: osassa hoivakodeista on vakavia puutteita, eikä hoitajia ole riittävästi. Nämä hätkähdyttävät uutiset jättävät helposti sivuun sen, että meillä on myös hyvin johdettuja, laadukkaita hoivakoteja, joissa vanhuksen on mahdollista elää elämäänsä yksilöllisesti osana yhteisöä sekä kokea turvallisuutta ja arvostavaa kohtelua. Haasteenamme onkin turvata luottamus siihen, että jokainen meistä tai hänen läheisensä, saa tarvitessaan hoivaa ja hoitoa, joka mahdollistaa hyvän ja merkityksellisen elämän.
Toimintakyky, kuntoutus
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598bb9d_667d78478545ea01e0a98d3d_Toimintakyky-ulkona-350.jpeg)
Kaiken perustana on vahvistaa ikääntyneiden toimintakykyä, niin että ympärivuorokautisten palvelujen tarve voidaan siirtää mahdollisimman pitkälle tai niitä ei tarvita lainkaan. Ikääntyneen henkilön toimintakyvyn taustalla on koko hänen eletty elämänsä elintapoineen ja terveydentiloineen. Toimintakykyistä vanhuutta voidaan edistää koko elämän ajan, mutta iäkkäänäkin elintavoissa tapahtuneilla muutoksilla voidaan vaikuttaa elämän loppuvuosiin. Meillä on paljon tutkittua tietoa mm. liikunnan, ravinnon, unen ja sosiaalisten suhteiden merkityksestä hyvinvointiin ja terveyteen. Hyvinvointia ja terveyttä tukevat, nuoruudesta lähtien omaksutut elämäntavat ylläpitävät toimintakykyä vanhuudessa ja myöhentävät raskaiden palvelujen tarvetta.
Sekä ikääntyvien työikäisten että jo eläkkeelle siirtyneiden henkilöiden kuntoutuksella on keskeinen merkitys toimintakykyyn. Ikääntyneen henkilön kuntoutus tähtää kunnon ja toimintakyvyn paranemiseen, ylläpitämiseen tai kunnon heikkenemisen hidastumiseen. Monipuolinen ja moniammatillinen kuntoutus (fyysistä, psyykkistä, sosiaalista ja kognitiivista toimintakykyä ylläpitävä kuntoutus) edistää selviytymistä omassa kodissa mahdollisimman pitkään. Haasteena onkin kehittää ja hyödyntää kotiin vietäviä toimintakykyä ylläpitäviä kuntoutuspalveluja nykyistä enemmän ja turvata myös ikääntyneille tarvittaessa kuntoutuksen intensiivijaksoja.
Sosiaaliset suhteet, osallisuus
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598bd48_667d78478545ea01e0a98cfc_VAE_11-Uudet-nettisivut-350.jpeg)
Yksinäisyys on monelle ikääntyneelle arkipäivää. Yksinäisyyttä voivat aiheuttaa elämänmuutokset, kuten eläkkeelle siirtyminen tai puolison menetys. Kaikki yksin asuvat eivät ole yksinäisiä ja toisaalta yksinäisyyttä voi kokea myös esimerkiksi parisuhteessa. Pienituloiset vanhukset voivat jäädä yksin pelkästään siksi, että ei ole varaa harrastaa, matkustaa tai käydä maksullisissa tapahtumissa. Omassa Neuvokkaat Naiset – hankkeessamme teimme etsivää työtä yksinäisten naisten löytämiseksi ja järjestimme ryhmätoimintaa, jonka tarkoituksena oli edistää sosiaalisten suhteiden muodostumista ja löytää keinoja viettää yhdessä vapaa-aikaa ilman ylimääräisiä kuluja. Luomalla mahdollisuuksia osallisuuteen ja ihmisten väliseen vuorovaikutukseen turvaamme hyvää vanhuutta.
Asuminen, palvelut
Jokaisella vanhuksella on oikeus kokea asuvansa kotona, emmekä saa tyytyä kodinomaisuuteen. Osa meistä pystyy asumaan elämänsä loppuun asti itsenäisesti tai palvelujen turvin omassa kodissaan. Paljon palveluja tarvitseville vanhuksille on oltava mahdollisuus siirtyä yhteisökoteihin. Näiden asumismuotojen välille tarvitsemme lisää vaihtoehtoja, joiden avulla voimme vahvistaa yhteisöllisyyttä, merkityksellistä arkea ja palvelujen saavutettavuutta. Teknologia on hyvä apu moneen asiaan, mutta parhaiten se palvelee, kun osallistamme vanhuskäyttäjät teknologiaa hyödyntävien palvelujen suunnitteluun ja toteutukseen.
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598bb9b_667d78478545ea01e0a98d28_Pariskunta-350.jpeg)
Ikääntyminen on yksilöllisesti etenevä prosessi, jonka me kohtaamme, jos olemme niin onnekkaita, että elämme vanhoiksi. Jokaisella meistä on oltava oikeus ikääntyä arvokkaasti omalla tavallaan. Päättäjiltä edellytetään nyt kaukokatseisuutta, jotta voimme vahvistaa hyvää vanhuutta sen eri vaiheissa. Listojen laadinnassa onkin ilahduttavaa siirtyä siihen vaiheeseen, kun voi vetää viivan sen asian kohdalle, joka on jo tullut hoidetuksi.