Pelkästään hoitajamitoitusta muuttamalla ei turvata ikääntyneiden hyvää hoitoa ja hoivaa. Vähimmäismitoituksen voimaantuloa kannattaa siirtää, jotta vanhuspalveluissa voidaan suunnitella ja toteuttaa tarvittavia kehittämistoimia. Kehittämistä tarvitaan erityisesti kuntoutukseen, kuntoutumista edistävään toimintakulttuuriin ja toimintakyvyn tukeen.
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598bad9_667d780885118b22e31d5527_TP-PA220026-varikkaampi-350.jpeg)
Kuntoutuksen vähäisyys tai puuttuminen kokonaan ikääntyneen väestön palveluissa on iso ongelma Suomessa. Tutkimusten mukaan maksamme kuntoutuksen puutteen vuoksi vuosittain yli puoli miljardia euroa ylimääräisiä kustannuksia.
Ikääntyneillä tulee olla yhdenvertaiset oikeudet saada tarpeitaan vastaavaa kuntoutusta ja tukea toimintakykyynsä. Nyt nämä oikeudet toteutuvat hyvin vaihtelevasti eri puolilla Suomea. Monet ikääntyneet hyötyisivät esimerkiksi kuntoutusohjauksesta, toimintakyvyn arvioinneista ja yksilöllisistä kuntoutussuunnitelmista. Arkikuntoutusta ja muistia tukevaa kognitiivista kuntoutusta kehittämällä saataisiin merkittäviä hyötyjä.
Miina Sillanpään Säätiö jätti lausuntonsa vanhuspalvelulain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta lausuntopalveluun 18.9.2023.
Tutustu säätiön jättämään lausuntoon tästä (pdf)