Artikkeli on alunperin julkaistu 2.3.2020 Muistiliiton Muisti-lehdessä.
Muistiliitto ja Miina Sillanpään Säätiö kehittivät Muistipuisto®-palvelun käyttäjien tarpeisiin perustuvana palvelukokemuksen yhteiskehittelynä vuosina 2016–2019. Palvelusta ja sen käytöstä kerätty tieto kuvaa kehitystyön onnistumista käyttäjien kannalta.
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598bb77_667d784085fe42a4efa625d9_Muistipuisto-esittelykuva-uusi-350.jpeg)
Muistipuiston tavoitteena on, että muistisairaat henkilöt ja aivoterveydestään kiinnostuneet ikääntyvät käyttävät sitä ylläpitääkseen arjen toimintakykyään ja aivoterveyttään. Tarkoitus on, että käyttäjät löytävät palvelun helposti ja kokevat sen niin motivoivana, että käyvät siellä toistuvasti ja tekevät aivoterveyttä edistäviä arjen valintoja.
Tiedon keruun menetelmät
Edellä mainittujen tavoitteiden toteutumista arvioitiin vuonna 2019 keräämällä tietoa palvelun käytöstä, käyttökokemuksista ja arkivaikutuksista. Google Analytics-järjestelmä keräsi tietoa mm. käyttäjämääristä, käyntikerroista sekä käyntien kestoista ja sisällöistä. Käyttäjät eivät rekisteröityneet, joten demograafiset tiedot perustuvat älylaitteiden IP-osoitteisiin. Käyttäjillä oli myös mahdollisuus antaa välitöntä palautetta Hotjar-analytiikka- ja mittaustyökalulla.
Valmiin palvelun käytön arkivaikutuksia selvitettiin kahden kuukauden kokeilulla, jolloin osallistui 18 vapaaehtoista. He täyttivät toimintakykyä ja arjen hyvinvointia käsittelevät kyselyt ennen ja jälkeen kokeilun, jolloin heitä myös haastateltiin. Käyttäjät asettivat itselleen 1–2 hyvinvointitavoitetta, joiden toteutumista he arvioivat haastattelussa. Neljätoista käyttäjää piti lisäksi harjoittelupäiväkirjaa kuvaten harjoittelun sisältöä sekä tunnetilaa ennen ja jälkeen harjoittelun.
Muistipuiston käyttö
Muistipuistossa vieraili yli 91 000 kävijää reilussa vuodessa. Google Analytics järjestelmän perusteella 42 % käyttäjistä oli 55-vuotiaita tai sitä vanhempia. Naisia käyttäjistä oli 85 %.
Viikoittainen kävijämäärä oli 2200–2500 ja kolmannes käyttäjistä vieraili palvelussa yli yhdeksän kertaa. Kävijöistä puolet oli uusia ja puolet palaavia käyttäjiä. Yksi käyntikerta kesti noin yhdeksän minuuttia, mutta kerrat vaihtelivat pikaisesta alle 10 sekunnin vilkaisusta aina yli puolen tunnin harjoitteluun. Kaksikolmasosaa käyttäjistä oli tyytyväisiä tai erittäin tyytyväisiä palveluun ja sen sisältöihin. Tyytymättömyys kohdentui pääasiassa ongelmiin datayhteyksissä. Suosituimmat sisällöt olivat Treenejä aivoille -osion harjoitukset.
”Pelasin muutaman erän jätkänshakkia. Taitava vastustaja voitti pari kertaa, sitten keskityin vielä tarkemmin ja voitin.”
![](https://cdn.prod.website-files.com/66bb01adb7f809bab598b7d6/66bb01adb7f809bab598bb76_667d784085fe42a4efa625c9_MP-testaajat-nettisivuille-848.jpeg)
Muistipuiston arkivaikutukset
Palvelun kahden kuukauden kokeilu vaikutti myönteisesti käyttäjien koettuun hyvinvointiin. Ravitsemus säilyi ennallaan, eikä kielteisiä muutoksia havaittu. Käyttäjät kokivat, että he kykenivät rentoutumaan aiempaa paremmin. ”Tein mielikuvarentoutus-harjoituksen, josta pidän paljon. Harjoituksen jälkeen oli rento olotila.” Samoin uni ja nukkuminen kohenivat. ”--- nukuin hyvin ja ulkoilua tuli normaalia enemmän ---.”
Osallistujat kokivat oman keskittymiskykynsä ja asioiden aikaan saamisen parantuneen. ”Huomasin, että pystyin keskittymään. Tuli levollinen olo. Siis sekä harjoituksesta että keskittymisen osaamisesta.” Arkiselviytymisen kannalta tärkeän muistin ja oppimisen koettiin myös kohentuneen. ”Muistatko eroavaisuudet -tehtävissä tuntui, että olen oppinut tarkastelemaan eroavaisuuksia.”
Myönteisiä muutoksia havaittiin yksittäisten harjoittelukertojen välittömässä vaikutuksessa tunnetilaan ja kahden kuukauden harjoittelun vaikutuksessa osallistujien mielialaan. ”Tunnetila paranee, kun huomaan, että tehtävän tekeminen nopeutuu ja opin keskittymään”.
Mielekkään harjoittelun positiiviset tunnekokemukset heijastuivat mm. onnistumisen, rentoutumisen ja hyvän olon kokemuksina. ”Rakenna kuvio mallista. Tulee hyvä mieli”. Käyttäjät oppivat reflektoimaan kykyjään, tunnistamaan voimavaransa ja rajoituksensa sekä luottamaan omiin taitoihinsa. Palvelu tarjosi käyttäjille omien tavoitteiden mukaisia haasteita ja oppimismahdollisuuksia.
Kirjoittajat:
Helena Launiainen, kehittämispäällikkö ja Ulla Arifullen-Hämäläinen, kehittäjä
Miina Sillanpään Säätiö